סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
ההפטרה מספר ירמיהו פמ"ו עוסקת במכות שיכה מלך בבל את מצרים, מעין הפרשה המדברת ממכות מצרים. אבל בסופה יש פסוקי נחמה לישראל.
כך נאמר בסוף ההפטרה:
כז. "ואתה אל תירא עבדי יעקב, ואל תֵחַת ישראל, כי הנני מושִעך מרחוק, ואת זרעך מארץ שִבְיָם, ושב יעקוב ושָקַט ושאנן, ואין מחריד.
כח. אתה אל תירא עבדי יעקב, נאֻם ד', כי אתך אני. כי אעשה כלה בכל הגוים אשר הדחתיך שמה, ואֹתך לא אעשה כלה. ויִסַרתיך למשפט, ונקה לא אנקךָּ".
בפסוק הראשון ניבא ירמיהו על גאולת עם ישראל, ובפסוק השני ניבא ירמיהו על נצחיות עם ישראל!
כתב ה"חפץ חיים" בספרו "נדחי ישראל" בהקדמה: "כי האומה הישראלית כבר כרת ד' עם אבותינו ברית להיות להם לאלקים, ולזרעם אחריהם. והבטיח לנו בשמו הגדול שלא יכלה אומתנו בשום זמן, כמו שכתוב: 'כי אעשה כלה בכל הגוים אשר הפיצותיך שם, אך אותך לא אעשה כלה, ויסרתיך למשפט, ונקה לא אנקך' (ירמיה ל, יא, וכעין זה בפרקנו). וכשנרבה לחטוא לפניו, ובמשפטיו לא נלך, ואת חקותיו נחלל חס ושלום - לא יפר בריתו אתנו מהיות לנו לאלקים, אלא יפקוד עלינו עוונותינו ליסר אותנו, וכמו שכתוב: 'רק אתכם ידעתי מכל משפחות האדמה, על כן אפקוד עליכם את כל עונותיכם' (עמוס ג, ב)".
גם הרמב"ם באיגרת תימן כתב על נצחיות עם ישראל, והביא על כך פסוקים אחרים.
כך כתב הרמב"ם שם: "וכבר הבטיח הקדוש ברוך הוא ליעקב אבינו עליו השלום, שאף על פי שישתעבדו האומות בזרעו ויענו אותם ויגברו עליהם, הם ישארו ויעמדו, והמשתעבדים בהם יחלפו ויאבדו, כמו שנאמר: 'והיה זרעך כעפר הארץ', (בראשית כח, יד), כלומר: אף על פי שהם נתונים למרמס ולמרפס, כעפר הזה שהכל דורסים אותו - סוף שיגברו וינצחו.
וכן על דרך המשל: כמו שהעפר באחריתו יעלה על הדורסים אותו, וישאר הוא, והדורסים אותו לא יעמדו.
והנה באר ישעיהו עליו השלום והודיענו משמו של הקדוש ברוך הוא, שהאומה הזאת כל ימי היותה בגלות, כל מי שיעלה במחשבתו להתגבר עליה ולאנס אותה - אפשר לו לעשות ויצליח, אבל באחריתו ישלח הקדוש ברוך הוא מושיע, ויסיר ממנה חליה וכאבה, שכן אמר: 'חזות קשה הגד לי, הבוגד בוגד, והשודד שודד, עלִי עילם צורִי מדי, כל אנחתה הִשְבַּתִי' (ישעיהו כא, ב).
וכן הבטיחנו הבורא על ידי נביאיו, שלא נאבד, ולא יעשה עמנו כליה, ולא נסור לעולם מלהיות אומה חסידה. וכמו שאי אפשר שתתבטל מציאותו של הקדוש ברוך הוא, כן אי אפשר שנאבד ונתבטל מן העולם, שכן אמר: 'אני ד' לא שָניתי, ואתם בני יעקב לא כְליתם' (מלאכי ג, ו).
וכמו כן בִּשְׂרָנוּ והאמיץ אותנו יתברך שמו, שנמנע אצלו למאוס אותנו בכללנו, ואף על פי שנכעיסהו ונעבור על מצוותיו, שכן כתוב: 'כה אמר ד': אם ימדו שמים מלמעלה ויחקרו מוסדי הארץ למטה, גם אני אמאס בכל זרע ישראל על כל אשר עשו, נאֻם ד'' (ירמיהו לא, לז).
וכענין זה בעינו הבטיחנו בתורה על ידי משה רבנו עליו השלום, שכן כתוב: 'ואף גם זאת בהיותם בארץ אויביהם, לא מאסתים ולא געלתים לכלתם, להפר בריתי אתם, כי אני ד' אלקיהם' (ויקרא כו, מד)".
נאמר בסוף פסוק כ"ז: "ושב יעקוב ושָקַט ושאנן, ואין מחריד".
יש לשאול : מדוע כתוב "יעקוב" בכתיב מלא - בוא"ו?
דבר דומה מצאנו כבר בתורה, בפרשת בחקתי (ויקרא כו, מב): "וזכרתי את בריתי יעקוב, ואף את בריתי יצחק, ואף את בריתי אברהם אזכר, והארץ אזכר".
כתב על כך רש"י שם: "וזכרתי את בריתי יעקוב - בחמישה מקומות נכתב מלא, ואליהו חסר בחמישה מקומות, יעקב נטל אות משמו של אליהו, ערבון שיבוא ויבשר גאולת בניו".
כתב רבי אליהו מזרחי שם:
"בחמישה מקומות נכתב מלא - חד דהכא [בויקרא], וחד (ירמיהו לג, כו): 'גם זרע יעקוב... אמאס', וחד (ירמיהו מו, כז): 'ושב יעקוב ושקט', וחד (ירמיהו ל, יח): 'הנני שב שבות אהלי יעקוב', וחד (ירמיהו נא, יט): 'לא כאלה חלק יעקוב'.
ואליהו נכתב חסר בחמישה מקומות: חד (מלכים ב' א, ג): 'ומלאך ד' דבר אל אֵלִיָה", וחד (שם, ד): 'וילך אֵלִיָה', וחד (שם, ח): 'ויאמר: אֵלִיָה התשבי הוא', וחד (שם, יב): 'ויען אֵלִיָה וידבר אליהם: אם איש האלקים אני', וחד (מלאכי ג, כג): 'הנה אנכי שולח לכם את אֵלִיָה הנביא'".
עוד כתב הרא"ם: "יעקב נטל אות משמו של אליהו, ערבון שיבא ויבשר גאולת בניו - לא ידעתי טעם לחמישה מקומות, כי כבר היה מספיק זה במקום אחד!
ושמא היה זה כאילו נשבע בחמישה חומשי תורה, כמו שנכתב ישראל חמש פעמים בפסוק אחד, כנגד חמישה חומשי תורה (במדבר ח, יט וברש"י שם)".
יש לציין ששלושת הפסוקים הראשונים שהובאו מספר ירמיהו שבהם כתוב "יעקוב", עוסקים בגאולתם של ישראל, והם ממשיכים את הפסוק בתורה, שעוסק בגאולתם של ישראל.
הפסוק הרביעי בספר ירמיהו מתאר את גדולת ד', והוא נמצא בתוך יחידה ארוכה המתארת את מפלת בבל, ואולי ניתן לקשר זאת גם כן לגאולת עם ישראל, שכן על ידי מפלת בבל תבוא גאולת ישראל.
יהי רצון שנזכה לראות בקרוב את ביאת אליהו, שיבוא ויבשר את הגאולה השלמה.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
הפטרת תרומה | | הקדמה ההפטרה של פרשת תרומה פותחת במלכים א' סוף פרק ה', וממשיכה בפ"ו. כך נאמר בחלקה...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - הפטרות ספר שמות
הפטרת פרשת יתרו | | הקדמה כתב ה"לבוש" (אורח חיים סימן תרפה): "לפרשת יתרו מפטירין בישעיה (ו, א) 'בשנת מות...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - הפטרות ספר שמות
הפטרת תרומה | | הקדמה ההפטרה של פרשת תרומה פותחת במלכים א' סוף פרק ה' (כו-לב), וממשיכה בפ"ו (א-יג). מדוע...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - הפטרות ספר שמות
הפטרת פרשת בא | הקדמה ההפטרה מספר ירמיהו פמ"ו עוסקת במכות שיכה מלך בבל את מצרים, מעין הפרשה המדברת ממכות...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - הפטרות ספר שמות