סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
נאמר בפרקנו:
ח. "וישמעו פלשתים כי נמשח דויד לְמֶלֶך על כל ישראל, ויעלו כל פלשתים לבקש את דויד. וישמע דויד, ויצא לפניהם.
ט. ופלשתים באו, ויפשטו בעמק רפאים.
י. וישאל דויד באלקים לאמר: האעלה על פלשתים ונתתם בידי? ויאמר לו ד': עלה, ונתתים בידך.
יא. ויעלו בבעל פרצים, ויכם שם דויד, ויאמר דויד: פרץ האלקים את אויבי בידי כפרץ מים, על כן קראו שם המקום ההוא בעל פרצים.
יב. ויעזבו שם את אלהיהם, ויאמר דויד וישרפו באש.
יג. ויֹסיפו עוד פלשתים, ויפשטו בעמק.
יד. וישאל עוד דויד באלקים, ויאמר לו האלקים: לא תעלה אחריהם, הסב מעליהם, ובאת להם ממול הבכאים.
טו. ויהי כשמעך את קול הצעדה בראשי הבכאים - אז תצא במלחמה, כי יצא האלקים לפניך, להכות את מחנה פלשתים.
טז. ויעש דויד כאשר צִוהו האלקים, ויכו את מחנה פלשתים מגבעון ועד גזרה.
יז. ויצא שם דויד בכל הארצות, וד' נתן את פחדו על כל הגוים".
יש לשאול על פסוקים י"ד-ט"ו:
כתב הרד"ק: "הבכאים - פירשו בו תותים".
וכן כתב ה"מצודת ציון": "הבכאים - הם אילני תותים, וכן 'עוברי בעמק הבכא' (תהלים פד, ז)".
והוסיף: "הצעדה - מלשון צעד ופסיעות".
וב"מצודת דוד" הרחיב יותר: "לא תעלה אחריהם - רצה לומר: לא תלך בדרך המיומן, אך הסב מהם ללכת בדרך עקלתון, ותבוא עליהם ממול אילני הבכאים אשר גדלו שם.
כשמעך - כאשר תשמע קול צעדה וכו' אז תלחם, כי אז יצא האלקים לפניך וכו', רוצה לומר: אז שלח מלאכו להכות בהם".
על השאלה מדוע אמר ד' לדוד לבא ממול הבכאים, ולחכות לשמיעת קול הצעדה בראשי הבכאים, כתב המפרש המיוחס לרש"י: "הסב מעליהם - אמרה מדת הדין לפני המקום: רבונו של עולם, למה העברת את שאול מלפני דוד? אמר לה: על שלא המתין לשמואל שבעת ימים כאשר צוהו.
אמר לה הקדוש ברוך הוא: אנסה עתה את דוד: 'הסב מעליהם' וגו' וכל זה שמר דוד".
כעין זה כתב גם ה"מצודת דוד": "ועם שאין מעצור לד' להושיע מבלי תחבולות הסבוב, ומבלי קביעות זמן, מכל מקום אמר כן לנסותו הישמור מצוותיו בדבר המלחמה, או יקל בעיניו, כאשר הקל בהם שאול".
דברי המפרש המיוחס לרש"י וה"מצודת דוד" קצרים ואינם ברורים כל צרכם, ומקורם במדרש, ולכן יש לראות את דברי המדרש.
כך נאמר במדרש תהלים (שוחר טוב) מזמור כ"ז:
"נר לרגלי דבריך ואור לנתיבתי - אימתי אמר דוד פסוק זה? כשהיה מהלך לעמק רפאים, אף על פי כן לא הלך למלחמה עד ששאל באורים ותומים.
וכן אתה מוצא כשהלך שמואל למשוח את דוד, היו מלאכי השרת מקטרגין אותו לפני הקדוש ברוך הוא, ואמרו: רבונו של עולם, מפני מה נטלת המלכות משאול ונתת לדוד?
אמר להם: אני אומר לכם מה בין שאול לדוד: שאול הלך ושאל באורים ותומים, כיון שראה שבאו עליו פלשתים אמר לכהן: 'אסוף ידך', ולא המתין עד שיגמור את הדבר, שנאמר: 'ויהי עד דִבֶּר שאול אל הכהן וגו', ויאמר שאול אל הכהן: אסוף ידך' (שמ"א יד, יט). אבל דוד, בשעה שראה את הפלשתים באין עליו בעמק רפאים, מיד התחיל לִשְאוֹל באורים ותומים, שנאמר: 'ויוסיפו עוד פלשתים לעלות, וינטשו בעמק רפאים, וישאל דוד בד', ויאמר: לא תעלה, הסב אל אחריהם' (שמ"ב ה, כב-כג), אין לך רשות לפשוט יד בהן, אפילו אם היו קרבין אצלך, עד שתראה ראשי האילנות מנענעין, שנאמר: 'ויהי בשמעך את קול צעדה בראשי הבכאים' (שם, כד), ולא מאחריהן, 'אז תחרץ' (שם), לשון חיתוך, כענין שנאמר: 'אם חרוצים ימיו' (איוב יד, ה).
ולמה נתן לו סימן בראשי הבכאים ולא מאחריהם?
אמר ר' ברכיה: מיני אילנות שכולם מלאים קוצים, שכל הנוגע בהם מיד בוכה, ללמדך שכל זמן שישראל שרויים בצער, כאילו צער לפני הקדוש ברוך הוא, שנאמר: 'בכל צרתם לו צר' (ישעיה סג, ט).
כיוצא בדבר אתה אומר: 'וירא מלאך ד' אליו בלבת אש מתוך הסנה' (שמות ג, ב), ולמה מתוך הסנה, ולא מתוך אילן אחר? אלא על שם 'עמו אנכי בצרה' (תהלים צא, טו).
כיון שבאו פלשתים, היו ישראל רואין אותן, ולא היו רחוקין מהם אפילו ארבע אמות.
אמרו ישראל לדוד: למה אנו עומדין?
אמר להם: כבר נצטויתי מן השמים, שלא לפשוט יד בהם, עד שנראה ראשי האילנות מנענעין,
ואם נפשוט יד בהן מיד אנו מתין, ואם אין נפשוט יד מהן מיד הורגין אותנו, ומוטב שנמות צדיקים ולא נמות חייבין, אלא אני ואתם נתלה עינינו להקב"ה.
מיד נדדו כל האילנות, ומיד פשטו בהם, שנאמר: 'ויעש דוד כן כאשר צוהו ד', ויך את הפלשתים' (שמ"ב ה, כה).
אמר הקדוש ברוך הוא למלאכי השרת: ראו מה בין דוד לשאול.
מי גרם לדוד שניצל? דברו של הקדוש ברוך הוא שקיים והאיר לו, לכך נאמר: 'נר לרגלי דבריך'".
נמצאנו למדים מפסוקים אלו על מעלתו של דוד המלך, שהיה דבק בד', ולא סר מדבריו ימין ושמאל, גם כאשר היה בסכנה.
יהי רצון שנלך בדרכו של דוד המלך, ונזכה לראות בביאת מלך המשיח במהרה בימינו.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
פרק יז | הקדמה בפרקנו שלושה חלקים: החלק הראשון (פסוקים א-ב) עוסק בבקשת דוד המלך מנתן הנביא לבנות את בית...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - דברי הימים א
פרק ד | הקדמה נאמר בפרקנו: ט. "ויהי יעבץ נכבד מאחיו, ואמו קראה שמו יעבץ לאמר: כי ילדתי בעצב. י. ויקרא יעבץ...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - דברי הימים א
פרק כב | הקדמה נאמר בפרקנו (א כב, ז-י): ז. "ויאמר דוד לשלמה: בנו (בני קרי), אני היה עם לבבי לבנות בית לשם...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - דברי הימים א
פרק ג | הקדמה פרקנו, כמו פרקים נוספים בספר דברי הימים, מביא רשימות יחס. במבט ראשון נראה שאין מה ללמוד...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - דברי הימים א