סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
בפרק זה כתובה תוכחה חריפה של יחזקאל הנביא לעם ישראל, ובה הוא סוקר את תולדות עם ישראל וחטאיהם, מהיותם במצרים, דרך זמן הליכתם במדבר, עד הכניסה לארץ, והגלות ממנה.
כאשר התיחס יחזקאל לנתינת התורה, הוא התיחס באופן כללי לכל המצוות, ובאופן מפורט לשבת. כך נאמר שם:
יא. "ואתן להם את חֻקותי, ואת משפטי הודעתי אותם, אשר יעשה אותם האדם וחי בהם.
יב. וגם את שבתותי נתתי להם, להיות לאות ביני וביניהם, לדעת כי אני ד' מקדשם".
גם כאשר התיחס יחזקאל לכך שבני ישראל לא קיימו את המצוות, הוא התיחס באופן כללי לכל המצוות, ובאופן מפורט לשבת. כך נאמר שם:
יג. "וימרו בי בית ישראל במדבר, בחֻקותי לא הלכו, ואת משפטי מאסו, אשר יעשה אֹתם האדם וחי בהם, ואת שבתֹתי חללו מאד, ואֹמר לשפֹּך חמתי עליהם במדבר לכלותם".
מה הסיבה לכך? נאמרו על כך מספר תשובות.
אמנם מן הראוי בדרך כלל להקדים את דברי הראשונים לדברי האחרונים, אבל כיון שהמלבי"ם קיצר בדבריו והרד"ק האריך, נקדים את דברי המלבי"ם הקצרים, לדברי הרד"ק הארוכים, כהדרכת חז"ל במסכת שבועות (ג ע"א) להקדים את הדברים הקצרים.
כתב המלבי"ם: "וגם את שבתותי נתתי להם - שהשבת היא עדות על החידוש, ועל ההשגחה הפרטית הדבוקה בישראל, לעשות להם מופתים בשידוד הטבע".
כלומר: השבת היא עדות על כך שד' ברא את העולם, ושהוא משגיח עלינו השגחה פרטית לשנות את הטבע בשבילנו.
עוד כתב שם המלבי"ם על המשך הפסוק: "להיות להם לאות ביני וביניהם על ההשגחה והשראת האלקות עליהם מצדי, ולדעת כי אני ד' מקדשם, שהם מצדם צריכים להתקדש מענינים הבשריים אל הרוחניות והקדושה, שידבק בם הענין האלקי".
הרד"ק הרחיב במספר נקודות נוספות על מיוחדותה של השבת: "וגם את שבתותי - אמר: 'וגם', כי היא מתנה טובה, נתנה אלקים לעמו ישראל, כדי לזכור להם בו את יום המנוחה שהניח להם, והוציא אותם מעבדות לחירות, וזהו האות שהוא בין הא-ל ובין ישראל, שהוא קדשם והבדילם מן האומות, והפרישם מגלולי מצרים, ונתן להם תורה קדושה, חקים ומשפטים צדיקים".
כלומר: א. השבת היא מתנה טובה.
ב. על ידי מנוחת השבת אנחנו זוכרים שד' הוציא אותנו ממצרים, שם היינו עבדים, ולא יכולנו לנוח.
ג. השבת היא אות שאנחנו קדושים ומובדלים מהאומות, ושד' נתן לנו תורה קדושה.
עוד כתב שם הרד"ק: "ולפי שמצות שבת גדולה, ושקולה כנגד כל המצוות, אמר כמה פעמים בפרשה תוכחות חלול שבת".
כוונתו היא למה שכתוב אחר כך בהמשך הפרק:
טו. "וגם אני נשאתי ידי להם במדבר, לבלתי הביא אותם אל הארץ אשר נתתי, זבת חלב ודבש, צבי היא לכל הארצות.
טז. יען במשפטי מאסו, ואת חקותי לא הלכו בהם. ואת שבתותי חללו, כי אחרי גלוליהם לבם הלך.
יז. ותחס עיני עליהם משַחֲתָם, ולא עשיתי אותם כלה במדבר.
יח. ואמר אל בניהם במדבר: בחוקי אבותיכם אל תלכו, ואת משפטיהם אל תשמרו, ובגלוליהם אל תטמאו.
יט. אני ד' אלקיכם, בחקותי לכו, ואת משפטי שִמרו, ועשו אותם.
כ. ואת שבתותי קַדֵשו, והיו לאות ביני וביניכם, לדעת כי אני ד' אלקיכם.
כא. וימרו בי הבנים, בחקותי לא הלכו, ואת משפטי לא שמרו לעשות אותם אשר יעשה אותם האדם וחי בהם, את שבתותי חללו, ואֹמר לשפך חמתי עליהם, לכלות אפי בם במדבר.
כב. וַהֲשִבֹתי את ידי, ואעש למען שמי, לבלתי החל לעיני הגוים אשר הוצאתי אותם לעיניהם
כג. גם אני נשאתי את ידי להם במדבר להפיץ אֹתם בגוים, ולזרות אותם בארצות.
כד. יען משפטי לא עשו וחקותי מאסו, ואת שבתותי חללו, ואחרי גלולי אבותם היו עיניהם".
בפסוקים אלו חזר יחזקאל והזכיר לבני ישראל ארבע פעמים את חילול השבת, ומלבדה הוא לא הזכיר חטא פרטי אחר, אלא רק עבודה זרה, ועוד הוסיף שבאופן כללי בני ישראל לא קיימו את משפטי ד' וחקיו.
במדרש רבה בפרשת בשלח (כה, יב) נאמר: "אמר רבי אלעזר בר אבינא: מצינו בתורה ובנביאים ובכתובים ששקולה שבת כנגד כל המצוות.
בתורה מנין? שבשעה ששכח משה לומר להם מצות שבת, אמר לו הקדוש ברוך הוא: 'עד אנה מאנתם לשמור מצותי' וגו' (שמות טז, כח). ומה כתיב אחריו? 'ראו כי ד' נתן לכם את השבת' (שם, כט).
בנביאים מנין? שנאמר: 'וימרו בי בית ישראל במדבר, בחוקותי לא הלכו' (יחזקאל כ, יג), מה כתיב אחריו? 'ואת שבתותי חללו' (שם).
בכתובים מנין? שנאמר: 'ועל הר סיני ירדת ודברת עמהם' (נחמיה ט, יג), מה כתיב אחריו? 'ואת שבת קדשך הודעת להם' (שם, יד).
אמר להם הקדוש ברוך הוא לישראל: אם תזכו לשמור שבת - מעלה אני עליכם כאלו שמרתם כל המצוות שבתורה. ואם חללתם אותה - מעלה אני עליכם כאלו חללתם כל המצוות. וכן הוא אומר: 'שומר שבת מחללו ושומר ידו מעשות כל רע' (ישעיה נו, ב)".
עוד נאמר שם במדרש: "אמר רבי לוי: אם משמרים ישראל את השבת כראוי, אפילו יום אחד - בן דוד בא. למה? שהיא שקולה כנגד כל המצוות.
וכן הוא אומר: 'כי הוא אלקינו ואנחנו עם מרעיתו וצאן ידו. היום אם בקולו תשמעו' (תהלים צה, ז). אמר רבי יוחנן: אמר הקדוש ברוך הוא לישראל: אף על פי שנתתי קצבה לקץ שיבא, בין עושין תשובה בין שאין עושין - בעונתה היא באה, אם עושין תשובה - אפילו יום אחד אני מביא אותה שלא בעונתה. הוי: 'היום אם בקולו תשמעו'. וכשם שמצינו שעל כל המצוות בן דוד בא, על שמירת יום אחד של שבת בן דוד בא, לפי שהשבת שקולה כנגד כל המצוות".
יהי רצון שנשמור את השבת ואת כל התורה כולה, ונזכה בקרוב לגאולה השלמה.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
פרק יד | הקדמה נאמר בפרקנו בפסוק י"ד: "והיו שלשת האנשים האלה בתוכה: נח, דניאל ואיוב, המה בצדקתם ינצלו נפשם,...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר יחזקאל
פרק לט | הקדמה: בזכות מה יזכה גוג לקבורה? נאמר בפרקנו: "והיה ביום ההוא אתן לגוג מקום שם קבר בישראל, גי...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר יחזקאל
פרק כא | א. צדקיהו בפרקנו: רשע נאמר בפרקנו (כא, ל): "ואתה חלל רשע נשיא ישראל, אשר בא יומו בעת עון קץ",...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר יחזקאל
פרק כ | הקדמה בפרק זה כתובה תוכחה חריפה של יחזקאל הנביא לעם ישראל, ובה הוא סוקר את תולדות עם ישראל וחטאיהם,...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר יחזקאל