סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
אחז מלך יהודה היה ממלכי יהודה הרשעים. בספר מלכים מתוארים מעשיו הרעים באריכות, ובספר דברי הימים מתוארים בהרחבה העונשים שהוא נענש.
כך כתוב בספר מלכים ב' בתחילת פרק ט"ז:
א. "בשנת שבע עשרה שנה לפקח בן רמליהו מלך אחז בן יותם מלך יהודה.
ב. בן עשרים שנה אחז במלכו ושש עשרה שנה מלך בירושלם, ולא עשה הישר בעיני ד' אלקיו כדוד אביו.
ג. וילך בדרך מלכי ישראל, וגם את בנו העביר באש כתֹעבות הגוים אשר הוריש ד' אֹתם מפני בני ישראל.
ד. ויזבח ויקטר בבמות ועל הגבעות, ותחת כל עץ רענן".
על פסוקים אלו יש לשאול: כיצד אמר הנביא: "ולא עשה הישר בעיני ד' אלקיו כדוד אביו"? שמשמע שהוא היה קרוב בצדקותו לדוד, רק לא כמוהו, והרי אחז היה רשע מרושע, כמו שמפורש בפסוקים הבאים: "וילך בדרך מלכי ישראל, וגם את בנו העביר באש כתֹעבות הגוים אשר הוריש ד' אֹתם מפני בני ישראל. ויזבח ויקטר בבמות ועל הגבעות, ותחת כל עץ רענן"! ולא התקרב כלל לדוד!
אכן שאל שאלה זו האלשיך הקדוש, ועוד הוסיף: "ולא עוד אלא שמכנה עליו אלקותו יתברך, שאומר: 'בעיני ד' אלקיו' אחר עשותו את כל התועבות!
ואפילו את חזקיהו בנו מסר ביד הכומרים לשרפו לעבודת אלילים, כמו שאמרו רבותינו ז"ל, לולי ד' עמו, שמשחתו אמו בדם סלמנדרא ולא נשרף (סנהדרין סג ע"ב)"!
ענה על כך האלשיך הקדוש: "אפשר לומר, כי סיפר הכתוב איך נמשך מרעה אל רעה בהדרגה, כי בתחילה לא היתה רשעתו כי אם ש'לא עשה הישר בעיני ד' אלקיו כדוד אביו', אך קצת יושר עשה, ועדיין 'ד' אלקיו' יקרא. אך מאשר לא היה יושרו שלם, נמשך כי: 'וילך בדרכי מלכי ישראל', הם חטאת ירבעם, ומזה נמשך יותר, עד כי: 'גם את בנו העביר באש' וכו'".
אם כן הנביא מתאר את ההדרגה במעשיו הרעים של אחז.
נאמר בהמשך הפרק בספר מלכים (פסוק ה'): "אז יעלה רצין מלך ארם ופקח בן רמליהו מלך ישראל ירושלם למלחמה, ויצרו על אחז, ולא יכלו להלחם".
לעומת זאת נאמר בספר דברי הימים (ב' פרק כ"ח):
ה. "ויתנהו ד' אלקיו ביד מלך ארם ויכו בו, וַיִשְבּוּ ממנו שביה גדולה, ויביאו דרמשק. וגם ביד מלך ישראל נִתן ויך בו מכה גדולה.
ו. ויהרג פקח בן רמליהו ביהודה מאה ועשרים אלף ביום אחד, הכל בני חיל, בעזבם את ד' אלקי אבותם.
ז. ויהרג זכרי גבור אפרים את מעשיהו בן המלך, ואת עזריקם נגיד הבית, ואת אלקנה משנה המלך.
ח. וַיִשְבּוּ בני ישראל מאחיהם מאתים אלף נשים בנים ובנות, וגם שלל רב בזזו מהם, ויביאו את השלל לשֹמרון".
על פסוקים אלו שאל האלשיך הקדוש: "איך יאמר פה: 'אז יעלה רצין מלך ארם ופקח כו' ויצרו על אחז, ולא יכלו להלחם'?
והנה בדברי הימים הוא אומר: 'ויתנהו ד' אלקיו ביד ארם, ויכו בו וישבו ממנו שביה גדולה, ויביאו דרמשק. וגם ביד ישראל נתן ויך בו מכה גדולה, ויהרוג פקח בן רמליהו ביהודה מאה ועשרים אלף ביום אחד, הכל בני חיל, בעזבם את ד' אלקי אבותם. ויהרוג זכרי גבור אפרים את מעשיהו בן המלך וגו', וישבו בני ישראל מאחיהם מאתים אלף נשים בנים ובנות וגם שלל רב'"!
ענה על כך האלשיך הקדוש: "אפשר לומר, כי מה שאומר פה: 'ולא יכלו להלחם', לא שלא הרגו וישבו שבי, כי אם שלא יכלו לכבוש את העיר. ועד ממהר לזה ישעיה הנביא שאמר: 'ויהי בימי אחז כו' עלה רצין מלך ארם ופקח בן רמליהו ירושלים למלחמה עליה, ולא יכול להלחם עליה' (ז, א). הנה פורש כי מה שלא יכלו הוא 'עליה', אך לא על העם, והוא כי המה אמרו: 'נעלה ביהודה ונקיצנה ונבקיענה אלינו, ונמליך מלך בתוכה את בן טבאל' (שם, ו)".
כלומר: אמנם הכו רצין ופקח את אחז מכות גדולות, אבל מה שכתוב בספר מלכים הכוונה היא שהם לא הצליחו לכבוש את ירושלים.
המשיך האלשיך הקדוש ושאל: "אך עדיין נשאר קושי: למה העלימו פה כל הרעה אשר עשו [רצין מלך ארם ופקח מלך ישראל] וכל אשר בא אל העם, והשמיטו?".
ענה על כך האלשיך הקדוש: "ואפשר כי בספר זה חשו על הכבוד אשר לו פנים ואחור, יותם מקדם וחזקיה מאחור. אך בדברי הימים אינו משמיט, כי על כן נקרא 'דברי הימים'".
כלומר: משום כבודם של יותם אביו של אחז, וחזקיהו בנו של אחז, העלים הנביא את כל הצרות שעברו על אחז ועל יהודה.
נאמר בספר ישעיהו בתחילת פרק ז':
א. "ויהי בימי אחז בן יותם בן עזיהו מלך יהודה, עלה רצין מלך ארם ופקח בן רמליהו מלך ישראל ירושלם למלחמה עליה, ולא יכל להלחם עליה.
ב. וַיֻגַד לבית דוד לאמר נחה ארם על אפרים, וינע לבבו ולבב עמו כנוע עצי יער מפני רוח".
שאל על כך רש"י: "ויהי בימי אחז [בן יותם בן עזיהו] - מה ראה הכתוב לייחסו [לאביו ולסבו]?
אלא מפני שסופו של הכתוב לומר: 'ולא יכול להלחם עליה', ולמדך שזכות אבות עמדה לו.
אמרו מלאכי השרת לפני הקדוש ברוך הוא: 'ווי, מי הוא זה? שמלך רשע זה'!
אמר להם: 'בן יותם הוא, בן עוזיהו הוא, אבותיו היו צדיקים, לפיכך אי אפשי לפשוט ידי בו'.
הדא הוא: 'ולא יכול להלחם עליה' - מפני זכות אבותיו (בבראשית רבה סג, א)".
הוסיף הרד"ק: "ולא יכול - רצין, כי הוא היה עיקר המלחמה, והוא הביא עמו פקח, וכן אמר: 'עלה רצין', נראה כי הוא העיקר. ואמר: 'ולא יכול לו' לא מפני חוזק יהודה וירושלם, שהרי הם פחדו שלא יכבשו ירושלם, שנאמר: 'וינע לבבו ולבב עמו', אלא 'ולא יכול' - כי לא רצה הא-ל לתת את ירושלם ביד אויב, כי זכות היתה עומדת להם עדיין. כמו שאמר גם בימי חזקיהו: 'למעני ולמען דוד עבדי', עד עת בא עִתה, וחרבה על ידי נבוכדנצר".
ואחר כך הביא הרד"ק את המדרש שהביא רש"י.
למדנו מכאן כמה מועילה זכות הצדיקים לבניהם, גם שבניהם לא יענשו, ואפילו שגנותם לא תכתב. יהי רצון שנזכה תמיד ללכת בדרך התורה והמצוה.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
פרק טו | הקדמה עוזיהו, הוא עזריהו, מלך יהודה, היה ממלכי יהודה הצדיקים. בספר מלכים מסופר עליו מאד בקיצור,...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר מלכים ב
פרק כג | הקדמה בספר מלכים ב פרק כ"ג נאמר: כא. "ויצו המלך את כל העם לאמר: עשו פסח לד' אלקיכם, ככתוב על ספר...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר מלכים ב
פרק יח | חלק א: האם היה חזקיהו המלך צדיק יותר מדוד המלך? הקדמה חזקיהו היה ממלכי יהודה הצדיקים ביותר, אולי...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר מלכים ב
פרק א | הקדמה נאמר בפרקנו: ב. "ויפל אחזיה בעד השבכה בעליתו אשר בשמרון ויחל, וישלח מלאכים ויאמר אֲלֵהֶם: לכו...
מתוך סדרת השיעורים:
מאמרים - ספר מלכים ב