סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
מיד לאחר שיוסף מתוודע לאחיו, הוא שולח אותם לבקש מיעקב לרדת למצרים. בהמשך, כאשר פרעה שומע את שמע אחי יוסף, הדבר הראשון שהוא אומר להם הוא להביא את יעקב למצרים. יעקב מקבל אפוא הזמנה כפולה, משני המושלים הגדולים של מצרים.
יש להבין: מדוע בעצם חפץ יוסף שיעקב ירד? נימוקו של יוסף הוא כלכלי: "וְיָשַׁבְתָּ בְאֶרֶץ גֹּשֶׁן וְהָיִיתָ קָרוֹב אֵלַי אַתָּה וּבָנֶיךָ וּבְנֵי בָנֶיךָ וְצֹאנְךָ וּבְקָרְךָ וְכָל אֲשֶׁר לָךְ. וְכִלְכַּלְתִּי אֹתְךָ שָׁם כִּי עוֹד חָמֵשׁ שָׁנִים רָעָב פֶּן תִּוָּרֵשׁ אַתָּה וּבֵיתְךָ וְכָל אֲשֶׁר לָךְ". (מה, י-יא). אך יש לתמוה: האם פרנסת יעקב אכן זוקקת להורידו למצרים? מדוע אין יוסף יכול להמשיך ולשלוח אוכל ליעקב למשך חמש שנים נוספות, כשם שעשה בשנתיים הראשונות?
נביא בזה שתי דרכים לישוב השאלה:
יעקב מקבל את הבקשה ויורד למצרים. אולם מדבריו עולה בבירור כי הוא מסרב לבקשת יוסף ואין הוא מתכוון להשתקע במצרים לאורך זמן. כוונת יעקב היא לרדת לזמן קצר בלבד בכדי לראות את יוסף: "וַיֹּאמֶר יִשְׂרָאֵל: רַב עוֹד יוֹסֵף בְּנִי חָי אֵלְכָה וְאֶרְאֶנּוּ בְּטֶרֶם אָמוּת" (שם, כח). הספורנו, האברבנאל, המלבי"ם והנצי"ב מבארים ש"לא רצה ללכת להשאר שם רק לראות את יוסף ולחזור לארץ ישראל" (מלבי"ם).
כוונה זו של יעקב מוצדקת ביותר. הן הוא חווה כבר שנים רבות של גלות מחוץ לארץ שהובטחה לו. לבסוף חזר יעקב אל הארץ מחמת ציווי של ה' לשוב, ומתוך הבטחה כי זהו המקום בו ה' יהיה איתו (לא, ג): "וַיֹּאמֶר ה' אֶל יַעֲקֹב שׁוּב אֶל אֶרֶץ אֲבוֹתֶיךָ וּלְמוֹלַדְתֶּךָ וְאֶהְיֶה עִמָּךְ...". כאשר חזר סוף סוף יעקב לארץ הבטיח לו הקב"ה כי זרעו, ואף הוא, יזכו לנחול את הארץ: "וַיֹּאמֶר לוֹ אֱלֹהִים אֲנִי אֵל שַׁדַּי פְּרֵה וּרְבֵה... וְאֶת הָאָרֶץ אֲשֶׁר נָתַתִּי לְאַבְרָהָם וּלְיִצְחָק לְךָ אֶתְּנֶנָּה וּלְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ אֶתֵּן אֶת הָאָרֶץ" (לה, י-יב).
אם כן – יעקב מסכים לבקשת יוסף לרדת למצרים, אך חולק על הצעתו להשתקע בה. זוהי הנקודה שבה הקב"ה מתערב ומורה לנהוג על פי דרכו של יוסף.
הגורם לכך שלבסוף יעקב אבינו שינה את דעתו והסכים לבקשת ההשתקעות של יוסף הוא צו הקב"ה: "וַיֹּאמֶר אָנֹכִי הָאֵל אֱלֹהֵי אָבִיךָ אַל תִּירָא מֵרְדָה מִצְרַיְמָה כִּי לְגוֹי גָּדוֹל אֲשִׂימְךָ שָׁם. אָנֹכִי אֵרֵד עִמְּךָ מִצְרַיְמָה וְאָנֹכִי אַעַלְךָ גַם עָלֹה..." (מו, ג-ד). האברבנאל והנצי"ב מפרשים כי בציווי זה הקב"ה מדבר כנגד היראה של יעקב מהשתקעות במצרים, וכלפיה הוא מצוה אותו כי אדרבא – יתיישב למשך מספר דורות ויהפוך שם לגוי גדול.
עצם גילוי השכינה ליעקב בדרכו למצרים, אחר ששנים רבות לא זכה לגילויי שכינה, זהו סיוע לטענת יוסף כי השכינה מצויה איתו במצרים. יעקב משתקע במצרים משום שהוא הולך בעקבות השכינה.
אם כן, הקב"ה הוא שקבע כי ישראל ישתקעו לכמה דורות במצרים. ויש להבין – מהו הרווח שיש בירידת ישראל למצרים? מדוע לא ישארו בארצם ויהיו בה לגוי גדול[2]?
הספורנו מבאר כי מצרים תהווה 'חממה' אשר בה יוכלו ישראל לצמוח בלא כל עירוב זר, בעוד בארץ כנען הם יהיו נתונים בסיכון תרבותי מתמיד. אלו דבריו: "אנכי האל אלהי אביך. אני הוא שאמרתי לאביך אל תרד מצרימה, אני הוא שאומר אליך אל תירא מרדה מצרימה אתה. וזה כי 'לגוי גדול אשימך שם' – כי אמנם אם היו בניך יושבים פה היו מתחתנים בכנענים ומתערבים עמהם אבל במצרים לא יקרה זה כי לא יוכלון המצרים לאכול את העברים לחם ובכן יהיו לגוי נבדל כאמרם רז"ל ויהי שם לגוי (דברים כו, ה) מלמד שהיו מצויינים שם (ספרי שם)".
פירוש זה מאיר את מעשי יוסף באור חדש: במשך שנים חווה יוסף יום יום את היות העברים תועבה למצרים. בני מצרים לעולם לא היו אוכלים איתו לחם על אותו השולחן. כך במשך שנים הכין יוסף במצרים את האפשרות לצמיחה והתפתחות דוקא בתוך מעטפת השנאה התרבותית של המצרים לעברים. על כן ידע יוסף כי ראוי למשפחת יעקב להמשיך את תהליכי התפתחותה איתו במצרים. שם טמון העתיד הטוב של היות ישראל לעם ה'.
[1] הסבר זה יסודו כבר בבמדרש פסיקתא זוטרתא (בראשית מה, ט): "'רדה אלי אל תעמוד' – אל יעמוד השעה, אלא כיון שהשעה הוצלחה בוא אלי".
[2] כמובן שברקע עומד היעוד לאברהם כי גר יהיה זרעו בארץ לא להם. אך השאלה היא גם על יעוד זה עצמו – מדוע על ישראל לעבור תהליכים כה ממושכים של גירות בארץ זרה.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
מאמר סקירה | מפנה באופי סיפורי התורה עם הופעת אברם בתורה, חל שינוי ניכר באופי סיפורי התורה. עד לשלב זה,...
מתוך סדרת השיעורים:
דבר תורה לשולחן השבת - בראשית
פרשת ויצא | הקב"ה זימן ליעקב אויבים מזן מיוחד. האויבים של יעקב באו ממשפחתו הקרובה: אחיו עשיו וחותנו לבן....
מתוך סדרת השיעורים:
דבר תורה לשולחן השבת - בראשית
פרשת ויחי | ברכות (י, א): "כל פרשה שהיתה חביבה על דוד פתח בה באשרי וסיים בה באשרי פתח באשרי דכתיב אשרי האיש...
מתוך סדרת השיעורים:
דבר תורה לשולחן השבת - בראשית
פרשת לך לך | במדרש סדר עולם רבה (פרק א) נפרס סדר המאורעות המתוארים בפרשת לך לך: "אברהם אבינו היה בשעה שנדבר...
מתוך סדרת השיעורים:
דבר תורה לשולחן השבת - בראשית