סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
בתחילת פרשת ואתחנן משה רבנו מספר על התפילה שהתפלל לד' להכנס לארץ ישראל, ועל תשובת ד' לבקשתו זו. בתיאור תשובת ד', משה רבנו אומר לבני ישראל מה אמר לו ד', אך מוסיף ומקדים לדברי ד' כמה מילים, שיש הרבה מקום להעמיק ולהתבונן במשמעותן בכלל ובמקום זה בפרט: "וַיִּתְעַבֵּר ה' בִּי לְמַעַנְכֶם וְלֹא שָׁמַע אֵלָי, וַיֹּאמֶר ה' אֵלַי רַב לָךְ אַל תּוֹסֶף דַּבֵּר אֵלַי עוֹד בַּדָּבָר הַזֶּה" (דברים ג, כו).
המילה 'ויתעבר', מתפרשת באופן פשוט במשמעות של כעס, כדברי רש"י וכפי שתרגם אונקלוס, מלשון 'עֶבְרָה' (תהלים עח, מט). וכך פירש במדרש ר' אליעזר: 'נתמלא עלי עברה'.
אך הבנה זו מעוררת כמה שאלות:
שאלה זו מתחזקת בפרשתנו, כאשר בפסוק הקודם לפסוקנו, משתמש משה רבנו פעמיים בשורש זה בבקשתו: "אֶעְבְּרָה נָּא וְאֶרְאֶה אֶת הָאָרֶץ הַטּוֹבָה אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן הָהָר הַטּוֹב הַזֶּה וְהַלְּבָנֹן". [ניתן היה להתחמק על ידי כן מתשובה מעמיקה, באמירה שמשה רבנו משתמש בלשון 'ויתעבר' כאן, משום ש'לשון נופל על לשון'. אך כבר למדנו בעבר (פרשת חקת בשנה שעברה) שכלל זה מלמד על קשר עמוק במשמעויות המילים, ואם כן הוא רק מחזק את הנחתנו.]
נעיין בקצרה בשני מקומות נוספים במשלי, שנאמר בהן פועל זה:
'הכתב והקבלה' מבאר בפרשתנו באופן דומה לדברי המלבי"ם במשלי, שכמו שפעולת ההעברה משמעותה 'העתק העצם ממקום למקום במובן טבעי', כך ישנה העברה רוחנית, שעניינה הסרת ההשגחה מדבר מסוים שראוי להשגיח עליו [בין אם זה 'עובר על פשע', ובין אם זה 'לא עברתי ממצותיך']. כאשר פועל זה מופיע בבניין התפעל, מסביר הכוה"ק, משמעותו היא התחזקות בהסרה זו. על פי זה מבאר הכתב והקבלה, שכוונת משה רבנו לומר שאף שהיה מקום למלא את בקשתו להכנס לארץ, ד' 'התעבר בי', דהיינו התחזק באי-השגחתו על בקשתי להכנס לארץ.[1]
יש להעיר, שכפי שהבאנו בהערה, ביאורו של הכוה"ק הוא באופן פשוט לא לפי דרכם של המפרשים שביארו ש'ויתעבר' הוא מלשון עברה, והוא מסתמך על דעת ר' יהושע במדרש שמבאר באופן אחר. אך יש לומר שגם לפי המפרשים שמשמעות "ויתעבר" היא מלשון כעס, נראה שהמשמעות של 'עברה' שייכת יותר לתוצאת הכעס, ולא למניעים שלו. וכך מבאר המלבי"ם בפרשתנו, שעברה עניינה התפשטות הקצף, העונש שמגיע בעקבות החטא, לא רק על החוטא אלא גם על סביבתו.
לא נאריך כעת גם בהתבוננות במשמעות המילה 'למענכם' בפסוקנו, אך נציין שלפי ביאור אור החיים הקדוש בפרשת דברים (א, לז), מוארים דברי משה רבנו במילים אלו באור חדש. אוה"ח מבאר שאם משה רבנו היה נכנס לארץ, היה בונה בית המקדש, ולא היה ניתן להחריבו, וחורבן הבית היה כפרה לישראל, כמו שאמרו חז"ל שעל ידי ששפך ד' חמתו על עצים ואבנים ניצלו ישראל מכליה. על פי זה יש לבאר את פסוקנו (באופן דומה לביאור אוהחה"ק את הפסוק בפרשת דברים), שאומר משה רבנו לבני ישראל, שאף שהיה ראוי לקבל את בקשתו להכנס לארץ – "ויתעבר ד' בי למענכם", רק למענכם, כדי שח"ו לא תכלו בעתיד בעוונכם, התחזק ד' כביכול באי השגחתו לבקשתי להכנס לארץ.
[וכעין כל זה כתב גם המלבי"ם בפרשתנו, מוזמנים לעיין שם.]
[1] ואכן, במדרש מובאת דעת ר' יהושע, שמבאר מילה זו באופן אחר מר' אליעזר: 'כאשה זו שאין יכולה לשוח מפני עוברה'. ומבאר הכוה"ק, שהכוונה שהיא מתעלמת ממה שהיא רואה על הרצפה, כיוון שקשה לה להתכופף להרימו.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
פרשת ואתחנן | פעמים רבות בתורה, נוספת לפעלים שונים האות ן'. אותם פעלים נזכרים במקומות אחרים בלי האות ן',...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת וזאת הברכה | אחד הפסוקים הראשונים בפרשת 'וזאת הברכה', הוא הפסוק "תּוֹרָה צִוָּה לָנוּ מֹשֶׁה מוֹרָשָׁה...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת ניצבים | | בלשון המדוברת כיום, הניסוח: 'מ.... עד....' משמש לתחימת (סימון גבולות) עניין מסוים: שטח, זמן...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת עקב | פרשת 'עקב' נקראת בשם זה, משום שהמילה השנייה בפרשה היא 'עקב': "וְהָיָה עֵקֶב תִּשְׁמְעוּן אֵת...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה