סוג מדיה | שם השיעור | מאת | אורך | להורדה |
---|
יש לך שאלה בתנ"ך? רשום אותה כאן, וקבל בקרוב תשובה מצוות הרבנים
[שימו לב: הרבנים אינם עונים על שאלות של תלמידים המועתקות ממבחנים].
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
רבני האתר ישמחו להשקיע וללמד אצלכם תנ"ך במגוון נושאים וספרים.
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם כלשהו.
הירשם כאן לקבלת המייל השבועי בתנ"ך - חידה שבועית , פרשת שבוע, איך לומדים תנ"ך ועוד
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יפורסמו באתר, וכן לא יועברו לגורם .
מלא פרטיך ויחזרו אליך לקביעת חברותא בתנ"ך באזור מגוריך.
קביעת החברותות על ידי ארגון 'קרוב אלי'. לפרטים נוספים: 0585503344
הפרטים שתמלא יישארו חסויים ולא יועברו לגורם כלשהו, מלבד ארגון 'קרוב אלי'.
לאחר שבפרשות תרומה, תצוה ותחילת פרשת כי תשא, פורטו תבניות המשכן וכליו, בגדי הכהונה, שמן המשחה וקטורת הסמים, אומר ד' למשה בפרשת כי תשא, שבצלאל, יחד עם אהליאב וחכמי לב מבני ישראל, הם שיעשו את כל אלו. ומפרט ד' למשה את שמות כל הדברים שיעשו: "אֵת אֹהֶל מוֹעֵד וְאֶת הָאָרֹן לָעֵדֻת וְאֶת הַכַּפֹּרֶת אֲשֶׁר עָלָיו וְאֵת כָּל כְּלֵי הָאֹהֶל... וְאֶת בִּגְדֵי הַקֹּדֶשׁ לְאַהֲרֹן הַכֹּהֵן וְאֶת בִּגְדֵי בָנָיו לְכַהֵן..." (שמות לא, ז-יא).
בתוך רשימה מפורטת זו, ישנו דבר אחד מפתיע, שלא נזכר עד כאן. לאחר פירוט המשכן וכליו בפסוקים ז-ט, נאמר בפסוק י: "וְאֵת בִּגְדֵי הַשְּׂרָד, וְאֶת בִּגְדֵי הַקֹּדֶשׁ לְאַהֲרֹן הַכֹּהֵן וְאֶת בִּגְדֵי בָנָיו לְכַהֵן".
והדבר דורש ביאור: קודם כל, מה הם בגדי שרד אלו? ומדוע הם נקראים כך? ועל גבי זה, מדוע הם לא נזכרו עד עכשיו?
כהקדמה והשלמה לפסוק זה, יש להעיר, שבגדי שרד אלו נזכרים עוד שלוש פעמים בהמשך החומש. פעם אחת בפרשת ויקהל, כאשר משה קורא לכל חכמי לב שבישראל לבוא לעשות עם בצלאל ואהליאב את כל הנ"ל (לה, יט). הפעם השניה היא בפרשת פקודי, לפני תיאור עשיית בגדי הכהונה, שם נאמר: "וּמִן הַתְּכֵלֶת וְהָאַרְגָּמָן וְתוֹלַעַת הַשָּׁנִי עָשׂוּ בִגְדֵי שְׂרָד לְשָׁרֵת בַּקֹּדֶשׁ וַיַּעֲשׂוּ אֶת בִּגְדֵי הַקֹּדֶשׁ אֲשֶׁר לְאַהֲרֹן כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה' אֶת מֹשֶׁה" (לט, א). הפעם השלישית היא בפרשת פקודי בתיאור עשיית בני ישראל את הכל כדבר משה (לט, מא). בכל המקומות הללו, נאמר על בגדי השרד שהם "לְשָׁרֵת בַּקֹּדֶשׁ".
שתי דרכים עיקריות במפרשים בביאור בגדי שרד אלו.
מדוע בגדים אלו נקראים בגדי שרד?
רש"י מבאר בשני אופנים:
'יש מפרשים לשון עבודה ושירות, כתרגומו לבושי שמושא, ואין לו דמיון במקרא.' הרש"ר הירש מעיר על הדמיון של המילים 'שרד' ו'שרת', שרומז לכך שמשמעותן דומה, ומתאים למשמעות זו שעולה מתרגום אונקלוס. יש להוסיף לכך את העובדה שבפרשות ויקהל ופקודי נאמר בכל הפעמים שבגדי השרד היו לשרת בקדש, וזה מחזק הבנה זו.
אח"כ מביא רש"י פירוש נוסף:
'ואני אומר, שהוא לשון ארמי, כתרגום של קלעים ['סרדי'], ותרגום של מכבר ['סרדא'], שהיו ארוגים במחט עשויים נקבים נקבים לצידי"ץ בלעז [רשת]'.
יש להעיר, שישנו שורש ש'ר'ד', שמצינו במקומות רבים בתנ"ך, שמציין דבר מועט שנשאר מתוך דבר גדול, ומסתבר מאד שיש קשר בינו לבין בגדי השרד, ורש"י לא מבאר מהו.
נראה שלפי דרך זו, הסיבה שעשיית בגדים אלו לא פורטה לפני כן, היא דווקא בגלל שהם הרבה פחות חשובים, הן מצד צורת עשייתם, שאולי לא צריכה דיוק רב במידות וכדו' (כפי שמציע הרמב"ן לדרך זו, 'ואולי לא היתה בהם קפידא ויעשו אותם כרצונם בגדי שרד ממין אחד לבדו'), והן מצד נחיצותם, ששימשו רק לכיסוי הכלים בזמן מעבר.
הרמב"ן מתייחס לדוחק תחבירי שיש בפירוש זה, והוא שבפרשתנו נאמר לאחר בגדי השרד "ואת בגדי הקדש לאהרן הכהן", והו' מורה בפשטות שמדובר בבגדים אחרים! הרמב"ן מבאר שו' זו באה להדגיש את המעלה הכפולה של בגדי הכה"ג, שהם בגדי קודש, מיועדים לשרת בקודש, ושהם מיוחדים דווקא לו מכל העם.
נראה שבכיוון זה הלך גם אחד הקדמונים, הלא הוא ר' חיים פלטיאל, שמבאר שבגדים אלו היו בלי השש, כיוון שהשש הוא פשתן, שיצר כלאיים בבגדי הכהונה, שאף שהדבר הותר כמובן, דזו היתה מצוותם - היה לכהנים בגדים ללא כלאיים לעבודות שאינן צריכות להעשות בבגדי כהונה. על פי הסבר זה הוא מבאר שזו גם הסיבה שקראו לבגדים אלו בגדי שרד – כי היו 'משרידין מין אחד כגון שש המשזר דלא היו עושין (ב)תוכו'.
שימו לב, על פי רוב במכשירים ניידים קובץ ה PDF יורד למכשיר ולא ניתן לצפייה ישירות מהדפדפן בעמוד זה.
פרשת בשלח | | בתחילת פרשת בשלח אנחנו למדים משהו נוסף בדבר יציאת בני ישראל ממצרים: "וַחֲמֻשִׁים עָלוּ בְנֵי...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת ויקהל | | בלשון הקדש יש הבדלים רבים בין 'לשון זכר' ל'לשון נקבה': הבדל בצורת המניין; הבדל בצורות היחיד...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת פקודי | | השלב הבא בפרשתנו לאחר סיום עשיית כלי המשכן ובגדי הכהונה, הוא ציווי ד' למשה להקים את המשכן,...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה
פרשת וארא | | אות ומופת הם 'צמד חמד', מצוי בתנ"ך. בפרשתנו, לדוגמה, אומר ד' למשה רבנו: "וְהִרְבֵּיתִי אֶת...
מתוך סדרת השיעורים:
לשון הקודש בפרשה